![Ötletpályázat a Budai Arborétum fejlesztésére](/uploads/images/2024/08/952_445756220-856635913164475-2448571848483137406-n-jpg-epiteszforum-10-2024-08-14-093140.jpg)
Ötletpályázat a Budai Arborétum fejlesztésére
Ötletpályázatot írt ki a Zöld Kerekasztal és a MATE a Budai Arborétum fejlesztésére. A pályázat célja a szakma széles körű bevonásával és innovatív ötletekkel segíteni a Budai Arborétum fejlesztési stratégiájának kialakítását. A pályázat beadási határideje szeptember 19, az eredményhirdetésre november 21-én kerül sor.
A pályázat aktualitását az adja, hogy a 2023-ban megalakult Zöld Kerekasztal, a hazai tájépítész és kertész szakma minden jelentősebb oktatási, tudományos, kormányzati és szakmai szervezetét tömörítő platform, a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem Budai Campusával (MATE BC), valamint Tájépítészeti, Településtervezési és Díszkertészeti Intézetével karöltve célul tűzte ki a Budai Arborétum fejlesztésének elősegítését minden rendelkezésre álló forrással. A pályázatot e három szervezet írta ki.
A Budai Arborétum 1975 óta természetvédelmi terület, 2005 óta országos műemléki védettséget élvez. Az Arborétum és a Budai Campus, mint oktatási intézmény, egységet képez, egymás funkcióját erősíti. Az Arborétum nem csak a XI. kerület jelentős zöldfelületi eleme, hanem oktatási és kutatási helyszín, növénygyűjteményi terület és nem utolsó sorban több, mint 170 év felsőoktatási múlttal rendelkező intézményi terület is.
A fejlesztés során az Arborétum alapfunkcióihoz kapcsolódva a következő elemeket kiemelten kell figyelembe venni, védeni:
- Növényállomány
- Kertépítészeti kompozíció, térszerkezet, térstruktúra, vizuális kapcsolatok
- Természetvédelmi és műemléki oltalom
- Használat és funkciók
- Bejáratok, belső közlekedési rendszer (gyalogos/gépkocsi/kerékpár)
- Arculati elemek
- Információs fejlesztések
- Társadalmi beágyazódás
Az Arborétum fő fejlesztési elveit és irányvonalait a Fejlesztési koncepció, valamint a Kerttörténeti Tudományos Dokumentáció határozza meg. Ezek az elvek az alábbiak szerint foglalhatók össze:
- A különböző kerttörténeti rétegek figyelembevétele, megőrizve az értékes szerkezeti, funkcionális, növényi és díszítő elemeket, amelyek az arborétum szerves fejlődése nyomán alakultak ki, és amelyek egy adott kertépítészeti stíluskorszakra vagy alkotóra utalnak.
- A gyűjteményes kert jelleg erősítése; a dendrológiai és edukációs szempontok (növénygyűjtemény és oktatási-kutatási terület) kiemelése.
- A természeti és műemléki védettség adott esetben ellentétes érdekeiből adódó speciális helyzetek, konfliktusok mérséklése, kezelése.
- A fenntarthatóság, az oktatás, kutatás és környezeti nevelés szempontjából fontos új funkciók elhelyezésének mérlegelése.
- A biodiverzitás és a klímaadaptációs, innovatív zöldfelület-tervezési ötletek és megoldások szakszerű és érzékeny alkalmazása.
- Az arborétum nyitott, nyilvános kert (korlátozott használatú, a nagyközönség számára részben nyitott intézménykert) jellegének megőrzése, fejlesztése.
- Új, erősebb társadalmi kommunikáció és beágyazódás kialakítása (pl. a kerület közoktatási intézményeivel, óvodáival minden fél számára előnyös, hivatalos együttműködési formák meghatározása; önkéntesség erősítése)
- Az arborétum alapinfrastruktúráinak fejlesztése (ellenőrzött beléptetés, őrzés-védelem, parkolás, közvilágítás, kültéri berendezés, tájékoztatás, étkeztetés stb.)
A beadandó pályamű tartalmi és formai követelményeiről, a részvételi feltételekről ezen a linken lehet tájékozódni. A pályázat beadási határideje szeptember 19., az eredményhirdetésre november 21-én kerül sor.